Hold fokus kalvens første levedøgn!
(14.11.07) Ved å ta hånd om den nyfødte kalven på en skikkelig måte, sikrer en et godt utgangspunkt for god helse gjennom hele oppdrettet. Blir kalven sjuk, taper den tilvekst, får mindre effektiv fôrutnyttelse og blir et dårligere produksjonsdyr.
![](https://medlem.nortura.no/getfile.php/1322954-1195041101/Nortura%20Medlem/medlem.gilde.no/Bildearkiv/SYSTEMBILDER/Fig.-Utvikling-av-kalvers-i.gif)
![](https://medlem.nortura.no/getfile.php/1322959-1195041383/Nortura%20Medlem/medlem.gilde.no/Bildearkiv/SYSTEMBILDER/Fig.-Immunitet-hos-kalv.gif)
Besetningskategori
|
Gram immunstoff /l gjennomsnitt
|
Standard avvik
|
Melk - Bås
|
8,07
|
0,23
|
Melk - Løsdrift
|
9,13
|
0,34
|
Ammeku
|
9,51
|
0,48
|
- Blant melkebesetningene fant vi gjennomsnittsnivåer (middel for alle kalvene i besetningene) som varierte fra ca 4 g/l til over 16 g/l. Blant ammekubesetninger var variasjonen fra ca 7 til 15 g/l. Dette tyder på store variasjoner mellom besetningers rutiner for håndtering og råmelkstildeling til kalvene.
- Innen besetninger er det størst variasjon mellom kalver i ammekubesetninger. Selv ca 50 % av ammende kalver har verdier < 10 g/l. Bak gjennomsnittet i disse besetningene finner en kalver med svært høye og svært lave immunnivåer. Sannsynligvis vil kalver som raskt finner spenen og får lov til å suge, raskt ta opp store mengder råmelk. Kalver som ikke får suge blir fortere sløve, de tar opp mindre mengder råmelk og når råmelka først er på plass i tarmen er dette på et tidspunkt da opptak av disse stoffene fra tarmen er redusert.
- Kalver i melkebesetninger som er født i perioden oktober – desember hadde lavere immunnivå (7,1 g/l) sammenlignet med kalver som er født i januar – mars (8,1 g/l) og april – juni (8,6 g/l). Årsaken til dette kjenner vi ikke, men konstaterer at årstidsvariasjoner også er gjort i en rekke andre undersøkelser. Vi vet imidlertid at kalver som nedkjøles rundt kalvinga har dårligere opptak av immunstoffer fra tarmen enn andre kalver, dette kan være en av flere mulige forklaringer.
- I melkebesetninger var det en klar tendens til at kalver fra 1. og 2. laktasjonskyr hadde lavere immunnivåer enn kalver fra eldre kyr. For kalver fra ammekyr var det statistisk sikkert lavere immunnivå hos kviger fra 1. laktasjonskyr. Mange andre vitenskapelige undersøkelser viser samme forholdet, bare enda tydeligere, at kalver fra 1. kalvskyr har lavere immunnivåer.
|
Vår erfaring fra forsøket er at kalver som er slappe etter fødsel, bør gis råmelk med sonde. God hygiene i omgivelsene er viktig for å unngå navlebetennelse. Navlen bør desinfiseres hos kalver som har navlestrengen avrevet kort inntil bukveggen. I besetninger som har mye navle og leddbetennelse bør desinfeksjon av navlen innføres som standard rutine. Bildet viser ei ammeku med tvillinger. Mora aksepterte bare den ene kalven og var uvillig til å la den andre suge. Den svakeste kom baklengs og navlen var avrevet ved rota. Den hadde problemer med å reise seg. Begge kalvene fikk råmelk med sonde kort tid etter fødselen og ble behandlet forebyggende mot navlebetennelse. Uten ekstra innsats ville det vært svært vanskelig å berge begge disse kalvene og samtidig holde dem friske. |
Konklusjon
Undersøkelsen viser at kalvene har langt lavere immunnivåer enn det som betraktes å gi tilstrekkelig god immunitet. Kalvers immunitet har klar sammenheng med stellrutiner kalvens første levedøgn og kvaliteten på råmelka som gis til kalven. De store besetningsmessige variasjonene viser at mange har mye å hente ved å optimalisere rutiner. Norsk rådgivning på dette området har så langt vært for forsiktig m.h.p. volum, råmelkskvalitet og tidspunkt etter kalving.
Ved gjennomføringen av vår undersøkelse ble det utført en grundig gjennomgang av stellrutiner kalvens 1 levedøgn.